Анализ на „Антикорупционен фонд“: SLAPP делата са опасен феномен, който има своето българско измерение
25 април 2023 г.
Максимална публичност на заведените дела от страна на засегнатите обекти на стратегическите дела срещу публично участие ( SLAPP), с цел подкрепа на общността и улесняване на гражданския мониторинг. Това е една от препоръките, които авторите на доклада „Цената на свободното слово. Анализ на съдебни производства с характеристиките на SLAPP в България“ дават.
Текстът е първи опит за систематичен обзор и анализ на натрупаната в български съдилища правна практика по SLAPP дела срещу журналисти и граждански активисти в България за периода 2000 г. - март 2023 г. Инициативата е на Фондация „Антикорупционен фонд“ (АКФ) и е част от проект, изпълняван в партньорство с Асоциация на европейските журналисти – България и с подкрепата на Посолството на Кралство Нидерландия в България.
Докладът включва анализ и коментар на практиката на българските съдилища по 65 граждански, наказателни, административнонаказателни и дисциплинарни производства, носещи белези на SLAPP, за последните 20 години, както и три решения на Европейския съд по правата на човека срещу България по случаи с елементи на SLAPP.
„SLAPP делата са явно необосновани или силно преувеличени съдебни производства, чрез които политици, бизнесмени, корпорации, държавни органи се опитват да използват възможностите на съдебната система, за да наложат финансов и психологически натиск върху журналисти и граждански активисти. Целта им е да ги сплашат и - в крайна сметка - да им наложат цензура“, казват авторите на анализа Лора Георгиева и София Желева, правни съветници в АКФ.
По-голямата част от гражданските и наказателни дела за периода 2000 – март 2023 са приключили в полза на журналистите – става дума за 87,5 % от гражданските дела и 86% от наказателните дела.
„Тези данни не са повод за успокоение, тъй като един доста висок процент от делата - 12,5% от гражданските и 14% от наказателните дела – в крайна сметка завършват с осъждане на журналистите“, допълва София Желева.
Дори и когато не завършват със съдебна победа обаче, делата-шамари са ефективни, тъй като успяват да ангажират човешките и финансови ресурси на журналистите и гражданските активисти за продължителен период от време. Средната продължителност на делата шамари е 2,8 години. Те обикновено протичат през всички съдебни инстанции, което води и до продължителност в повечето случаи от близо 3 години.
![](/uf/news/2023/04/25/2423581333/i_akf-2png.png)
Продължителните стрес и напрежение по време на делата и последиците от изхода им отекват дълбоко сред журналистическата общност и цялото общество и имат сериозен риск от възпиращ ефект и върху други потенциално засегнати лица.
Данните показват и увеличение на броя дела и претендираните обезщетения. За разглеждания период 2000 – март 2023 е налице както постепенно увеличение на броя на делата-шамари, така и увеличение на претендираните размери на обезщетенията по гражданските дела.
![](/uf/news/2023/04/25/2423581333/i_akf-3png.png)
Най-много дела са заведени през 2015 г. и 2018 г., като 50 от общо 64 дела са заведени в периода 2015 – 2023 г. В последните две години, които анализът обхваща, са заведени две дела с размер на иска 1 млн. лева.
„Исковете за финансови обезщетения на висока стойност, както и предварително обезпечение чрез запор на активи усилват психологическия натиск върху обектите на SLAPP и създават сериозен риск от автоцензура или цензура от страна на медията, както и от накърняване на финансовата стабилност на медията“, коментира София Желева.
Алтернативни форми на натиск. Освен ангажирането на журналистите като страна в граждански и наказателни съдебни процеси, авторите на анализа обръщат внимание и на други, не по-малко застрашаващи свободата на словото феномени, специфични за българската среда: административни и административнонаказателни производства срещу медии и граждански организации, които изглеждат мотивирани от цели извън законовата цел на подобни производства; използване на дисциплинарни производства като форма на натиск; физическо насилие върху журналисти; разпити на журналисти по досъдебни производства, с фокус разкриване на журналистически източници; обвиняване на журналисти в извършване на престъпление с цел институционален натиск; реч на омразата; заплахи за саморазправа. „Ефектът от делата шамари е ограничаване на обществения дебат и ограничаване на достъпа на гражданите до надеждна информация. Затова е необходимо SLAPP делата да бъдат специално наблюдавани и адекватно адресирани със законодателни и други мерки, които да доведат до ограничаването на този феномен, който е опасен за демократичното ни общество“, коментира Бойко Станкушев, директор на Антикорупционния фонд.
Целият анализ можете да изтеглите от тук.
Сходни публикации
09 август 2024 г.
![Пет проекта ще бъдат осъществени по Програма „Граждански бюджети” на Община Хасково](/uf/news/2024/08/09/3207005811/thumb_park-na-prikazkite5.jpg)
Пет проекта ще бъдат осъществени по Програма „Граждански бюджети" на Община Хасково
Пет проекта ще бъдат осъществени по Програма „Граждански бюджети" на Община Хасково. Инициативите са одобрени след публично глас
08 август 2024 г.
![НМД оттегля доверието си от депутати от Парламентарната група на децата след приетите популистки законови промени, които](/uf/news/2024/08/08/3107001561/thumb_nmd-snema-doverie-ot-deputati-v-pgd-2.png)
НМД оттегля доверието си от депутати от Парламентарната група на децата след приетите популистки законови промени, които нарушават правата на детето
Текстовете са неясни и подлежат на широко тълкувание, което позволява използването им като средство за натиск срещу всеки човек
07 август 2024 г.
![Трета среща на заинтересовани лица в България по проект „Coop4RURALGov“](/uf/news/2024/08/07/3012542080/thumb_image-2024-08-06-17-39-50-983.jpg)
Трета среща на заинтересовани лица в България по проект „Coop4RURALGov“
На 01 август, 2024 г. в град Брацигово, България се състоя Трета среща на заинтересованите лица в България в рамките на проект